Predikciós statisztikai módszerek az ásványvízfogyasztás előrejelzésében - Sipos, László; Gere, Attila; Kókai, Zoltán; Kovács, Sándor; Ladányi, Márta (Jelenkori Társadalmi és Gazdasági Folyamatok, 2017)
Magyarországon az ásványvízfogyasztás szokásai az elmúlt 40 évben gyökeresen megváltoztak. Az élelmiszerek közül ez a termékkategória produkálta a legnagyobb növekedést ezen időszak alatt, ugyanakkor az utóbbi években a növekedési ütem lelassult. Az ásványvíz kiskereskedelem monitorozását - fogyasztás mennyisége, kiszerelés típusa, kiszerelés mérete, márkák részesedése, átlagárak, bolt típusok részesedése - az AC Nielsen piackutató végzi, míg az ásványvízfogyasztás kedveltségét és gyakoriságát a GfK Piackutató Intézet „Étkezési Szokások" című kutatásaiban gyűjti. Kutatásunkban jellemezzük a hazai ásványvízfogyasztást, valamint statisztikai módszerekkel predikciót végzünk a fogyasztás várható alakulására. Kutatási kérdéseink a következők: 1. A predikciós modell becslése melyik évtől nem változik számottevően a további évek adatainak ismeretében, azaz mikortól működik rögzített paraméterekkel is megbízható előrejelzésként? 2. A modell alapján a fogyasztás hogyan alakul az elkövetkező években? Az eredményeink alapján 2010 óta a predikciós modell csupán a korábbi évek adataiból is jól becsüli a fogyasztást (RMSE 2011-2016<5 liter/fő/év). A modell a közeli évekre igen pontosan becsül (átlagos RMSEel5rcelsöév=3,01, átlagOS RMSEelöre második év=3,58, átlagos RMSEelöre harmadik év= 4,42 [liter/fŐ/év]). A modell alapján a következő 3 évben átlagosan 0,7 liter/fő/év lesz a növekedés, utána következő években a növekedés üteme lelassul, és a telítődést 127 liter/fő/év körüli fogyasztási szinttel éri el.